Title: Digitalna transformacija u visokom obrazovanju – osnove i perspektive
Course: Strateško planiranje primjene digitalne tehnologije > Section: Digitalna transformacija

Uvod

Digitalna transformacija predstavlja jedno od ključnih područja razvoja suvremenih organizacija, uključujući i visoko obrazovanje. U današnje vrijeme u kojem tehnologija oblikuje gotovo sve aspekte života, obrazovne ustanove moraju prilagoditi svoje procese, ciljeve i pristupe.

Važnost digitalne transformacije u visokom obrazovanju nadilazi tehničke inovacije – ona predstavlja priliku za dublju institucijsku promjenu koja je usmjerena prema kvalitetnijem učenju, pristupačnosti i održivom razvoju.

Nakon proučavanja ovog nastavnog materijala, polaznici će moći:

- objasniti pojam digitalne transformacije i razlikovati ga od digitalizacije i automatizacije (2/razumijevanje)
- opisati ključne karakteristike digitalne transformacije u kontekstu obrazovanja (2/razumijevanje)
- opisati dimenzije digitalne zrelosti obrazovne ustanove (2/razumijevanje)
- razlikovati uloge različitih dionika u procesu digitalne transformacije (4/analiziranje)
- objasniti važnost digitalne kulture i infrastrukture u transformacijskim procesima (2/razumijevanje).

Definicija i karakteristike digitalne transformacije

Digitalna transformacija označava sustavnu i stratešku integraciju digitalnih tehnologija u sve aspekte rada organizacije, što uključuje promjene u kulturi, organizaciji rada, poslovnim modelima i interakciji s korisnicima [1].

Prema Europskoj komisiji, digitalna transformacija predstavlja promišljanje i redizajn poslovnih procesa upotrebom tehnologije kako bi se unaprijedila učinkovitost resursa i performanse [2].
Iako se često spominju zajedno, postoji jasna razlika između digitalizacije, automatizacije i digitalne transformacije u teoriji i praksi. Svaki od tih pojmova predstavlja različitu razinu promjene u načinu na koji se organizacije koriste digitalnim tehnologijama, iako se često pojavljuju u istom tehnološkom ili poslovnom kontekstu. Za razliku od digitalizacije, koja podrazumijeva prijenos analognog sadržaja u digitalni oblik, i automatizacije, koja optimizira postojeće procese, digitalna transformacija uključuje dublji strateški pomak. Ona podrazumijeva redizajn temeljnih procesa i kreiranje potpuno novih pristupa koji bez digitalne tehnologije ne bi bili mogući.

Karakteristike digitalne transformacije uključuju [3]:

1. sveobuhvatnost – transformacija zahvaća sve razine i odjele organizacije. Na primjer, kada visoko učilište uvodi sustav za e-učenje, to ne uključuje samo nastavnike i studente koji će se primarno koristiti sustavom, već i tehničku podršku koja će upisati sudionike u sustav, rješavati tehničke probleme i upute te upravu koja će planirati nadogradnju sustava
2. korisničku orijentaciju – digitalna rješenja trebaju biti usmjerena na potrebe korisnika. U obrazovanju to znači izgradnju personaliziranog iskustva za studente (npr. uvođenje hyflex nastave, oblika nastave gdje student odabire između fizičkog ili online sinkrone prisutnosti nastavi i asinkronog sudjelovanja u nastavi)
3. agilnost – organizacije moraju biti spremne brzo reagirati na promjene. Primjerice, tijekom pandemije COVID-19 mnoga su sveučilišta u roku od nekoliko dana prešla na online nastavu, što je demonstriralo snagu digitalne agilnosti. Više o agilnosti obradit ćemo u zadnjoj temi ovog tečaja
4. podatkovnu osviještenost – upotreba podataka za donošenje odluka postaje standard. Razvoj različitih sustava za analitike učenja u punom su jeku i upravo je jedan od tečaja programa Upravljanje digitalizacijom obrazovne ustanove koji nudi CARNET posvećen samo analitikama učenja (Analitike učenja) kao snažnom alatu za praćenje studenata i poduzimanje pravovremenih odluka za sprečavanje prekida studiranja i osiguranje zdravog korisničkog iskustva. Sustavi za praćenje napretka studenata omogućuju nastavnicima da individualno pristupe svakom studentu i poboljšaju kvalitetu nastave. Uz analitike učenja, važno je praktično ostvarivati koncept otvorenog obrazovanja i znanosti, a o tome možete naučiti u trećem tečaju programa Upravljanje digitalizacijom obrazovne ustanove pod nazivom Otvoreno obrazovanje i znanost
5. tehnološku integraciju – integracija alata poput umjetne inteligencije, oblaka i IoT uređaja omogućava nove načine upravljanja obrazovnim procesima.

Osim navedenih, u karakteristike digitalne organizacije možemo svrstati i inovaciju i organizacijsku kulturu.

Odrednice zrelosti za digitalnu transformaciju

Digitalna zrelost obrazovne institucije odnosi se na njezinu spremnost da usvoji, koristi i kontinuirano razvija digitalne alate i pristupe. Različiti modeli zrelosti poput okvira DigCompOrg [4] pomažu u razumijevanju stupnja digitalne spremnosti obrazovnih ustanova [1].

Ključne dimenzije digitalne zrelosti su [4]:

1. vizija i vodstvo – prisutnost jasne strategije digitalne transformacije i uključivanje lidera koji promiču digitalnu kulturu
2. digitalne kompetencije – razina digitalne pismenosti među nastavnicima i studentima. Primjerice, upotreba alata poput Moodlea, Microsoft Teamsa ili ChatGPT-ja u svakodnevnom radu
3. digitalna pedagogija – integracija tehnologije u nastavne pristupe. To uključuje modele flipped classroom (obrnuta učionica), projektno učenje putem online kolaborativnih alata itd.
4. infrastruktura i tehnička podrška – dostupnost opreme, brzog interneta, serverskih resursa i stručnog IKT osoblja
5. kultura i promjena – spremnost nastavnog i nenastavnog osoblja da prihvate promjene i kontinuirano se usavršavaju.

Više o ključnim dimenzijama digitalne zrelosti naučit ćete unutar druge teme ovog e-tečaja koja se bavi područjima strategije primjene digitalnih tehnologija koja odgovaraju ključnim dimenzijama digitalne zrelosti. DigCompOrg nije jedini model digitalne zrelosti. Osim njega postoje i drugi i oni će biti šire spomenuti i analizirani u drugoj temi.

Tipovi digitalnih promjena i primjeri unaprjeđenja

Već je ranije spomenuto da se u svakodnevnom govoru digitalna transformacija često spominje uz pojmove kao što su digitalizacija i automatizacija. Vezu među tim pojmovima dodatno ćemo upotpuniti sljedećim pojmovima: optimizacija, inovacija i disrupcija (interakcija dolje).

image-hotspots-10306.h5p

Digitalna transformacija u visokom obrazovanju

Karakteristike digitalne transformacije već su prikazane ranije unutar 1. točke. No, osim karakteristika transformacije, oportuno je razumjeti da digitalna transformacija donosi prednosti, ali i postavlja određene zahtjeve.

Slika: Zahtjevi digitalne transformacije od visokog učilišta i benefiti koje donosi učilištu

Konkretnije, u kontekstu visokog obrazovanja, digitalna transformacija donosi sljedeće prednosti:

drag-the-words-10321 (1).h5p

S druge strane, zahtjevi su također važni. Digitalna transformacija zahtijeva:

drag-the-words-10408.h5p

Uloga svih dionika u procesu digitalne transformacije visokih učilišta

Dionici digitalne transformacije u visokom obrazovanju čine široki spektar pojedinaca i organizacijskih jedinica koji, iz različitih uloga i interesa, sudjeluju, utječu na digitalne promjene u obrazovnom sustavu ili su pogođeni njima. Digitalna transformacija u visokom obrazovanju nije samo tehnički projekt – ona je složeni društveno-tehnološki proces u kojem svi dionici moraju aktivno surađivati. Glavni dionici su [15]:

image-hotspots-10657.h5p

Digitalna kultura i infrastruktura

Digitalna kultura je skup vrijednosti, uvjerenja i ponašanja koja promoviraju digitalno razmišljanje, inovacije i kolaboraciju [16].

Stvaranje digitalne kulture zahtijeva liderstvo, podršku i otvorenost za eksperimentiranje. Uspješne ustanove potiču interdisciplinarnost, dijeljenje znanja i otvorenu komunikaciju.

S druge strane, digitalna infrastruktura obuhvaća sve tehničke resurse potrebne za podršku digitalnom obrazovanju – uključujući serverske sustave, softverske platforme, opremu u učionicama i pristup internetu [17].

Digitalna kultura i infrastruktura čine dva temeljna stupa na kojima se gradi održiva i učinkovita digitalna transformacija u visokom obrazovanju. Dok infrastruktura omogućava „što je moguće učiniti”, digitalna kultura određuje „kako i zašto se to čini”. Bez razvijene kulture, infrastruktura ostaje neiskorišten potencijal; bez infrastrukture, kultura ostaje dobra namjera bez provedbe.

Zaključak

Digitalna transformacija nije tek trend ili prolazna inovacija, već dugoročan proces prilagodbe i inovacije. U kontekstu visokog obrazovanja, ona predstavlja priliku za osnaživanje obrazovnih ustanova, unaprjeđenje kvalitete poučavanja i povećanje dostupnosti znanja. Ključ uspjeha leži u holističkom pristupu koji objedinjuje ljude, procese i tehnologije, uz stalno učenje i prilagodbu. Transformacija mora biti ukorijenjena u strategiji, vođena primjerima dobre prakse i poduprta snažnom digitalnom kulturom.

Literatura

M. Westerman, D. Bonnet, and A. McAfee, "Leading Digital: Turning Technology into Business Transformation", Harvard Business Review Press, 2014. [Datum pristupanja: 1. kolovoza 2025.]

European Commission, "COMMUNICATION TO THE COMMISSION European Commission digital strategy Next generation digital Commission", 2020. [Online]. [Datum pristupanja: 1. kolovoza 2025.]
OECD, "Measuring the Digital Transformation: A Roadmap for the Future", OECD Publishing, 2021. [Datum pristupanja: 1. kolovoza 2025.]

European Commission, Joint Research Centre (JRC), "European Framework for Digitally Competent Educational Organisations (DigCompOrg)", 2016. [Datum pristupanja: 2. travnja 2026.]
SID Global Solutions, "Three Waves of Digital Transformation – What You Need to Know to Stay Ahead", SIDGS. [Datum pristupanja: 1. kolovoza 2025.]

TWJOIN, "Three Stages of Digital Transformation: The Blueprint and Practical Guide", TWJOIN. [Datum pristupanja: 1. kolovoza 2025.]

Kortext, "StREAM at Leeds – Case study 1", University of Leeds, 2024. [Datum pristupanja: 1. kolovoza 2025.]

H. A. Alamri, S. Watson, and W. Watson, "Learning Technology Models that Support Personalization within Blended Learning Environments in Higher Education", TechTrends, vol. 64, pp. 803–815, 2020. [Datum pristupanja: 1. kolovoza 2025.]

J. Andersson and R. Johansson, "Hybrid work models: Digital tool usage in a hybrid higher education environment", Master’s thesis, Dept. of Informatics, Linnaeus University, 2022. [Datum pristupanja: 1. kolovoza 2025.]

A. Williams, "Integrating artificial intelligence into higher education assessment", Intersection: A Journal at the Intersection of Assessment and Learning, vol. 6, no. 1, 2025. [Datum pristupanja: 1. kolovoza 2025.]

M. Kovacheva, "Navigating Digital Transformation: A Framework for Identifying and Managing Learning in Higher Education", International Journal of Information Technologies and Education, vol. 4, no. 1, pp. 1–15, 2024. [Datum pristupanja: 1. kolovoza 2025.]

S. M. S. Haque, S. Shaha, and S. Sharmin, "Future-Proofing the Workforce: Training and Development in the Digital Age". European Journal of Human Resource Management Studies, vol. 7, no. 2, pp. 54–73, 2024. [Datum pristupanja: 1. kolovoza 2025.]
IEEE, "Infrastructure 2021: How Infrastructure and Technology Will Move Us Forward", IEEE Transmitter, 2021. [Datum pristupanja: 1. kolovoza 2025.]

Y. Wang, "Research on the Implementation Path of Digital Transformation Planning in the Background of Digital Economy", in Proc. 2023 International Conference on E-Business and Internet (ICEBI), pp. 1–6, 2024. [Datum pristupanja: 1. kolovoza 2025.]

S. M. S. Haque, S. Shaha, and S. Sharmin, "Enhancing Digital Transformation Success in Education through Stakeholder Engagement", Walden Dissertations and Doctoral Studies, 2024. [Datum pristupanja: 1. kolovoza 2025.]

S. Kocak and J. Pawlowski, "Characteristics in Digital Organizational Culture: A Literature Review", in Proceedings of the 14th International Conference on Computer Supported Education (CSEDU 2022), pp. 213–220, 2022. [Datum pristupanja: 1. kolovoza 2025.]

S. Wang and F. Wen, "Construction of Digital Education Infrastructure: Demands, Technologies and Plans", in Proceedings of the International Conference on New Media Development and Modernized Education (NMDME 2022), pp. 516–523, 2022. [Datum pristupanja: 1. kolovoza 2025.]