Title: Videolekcija: Načini izvještavanja i dashboardi
Course: Analitike učenja > Section: Prikupljanje podataka, analiza i izvještavanje o rezultatima analiza podataka

Polaznici će započeti gledanjem videa koji prikazuje različite načine izvještavanja (dashboardi, statistička izvješća, obavijesti u stvarnom vremenu i dr.) i primjere dashboarda u kontekstu analitike učenja. Video također uključuje rezultate istraživanja o tome što studenti/nastavnici smatraju važnim imati na dashboardu. Video traje 6 - 10 minuta. Poveznica na raspis videolekcije VL-1AU-4.

Instruktor daje uputu polaznicima da pogledaju video barem 2 puta i vode bilješke.

Moodle resurs: Poveznica/Stranica

Pogledajte videolekciju o različitim načinima izvještavanja (dashboardi, statistička izvješća, obavijesti u stvarnom vremenu i dr.) i primjerima dashboarda u kontekstu analitike učenja.

Transkript

Dobro došli! U ovoj videolekciji istražujemo kako se rezultati analitike učenja prikazuju korisnicima – studentima, nastavnicima i donositeljima odluka – putem različitih oblika izvještavanja. Analitika učenja ne završava prikupljanjem i analizom podataka. Ključna je faza upravo izvještavanje, jer ono omogućuje primjenu uvida iz analitike učenja u učenju i poučavanju. Postoje različiti načini izvještavanja koji su korisni za različite skupine korisnika. Jedan su primjer statistički izvještaji koji mogu sadržavati, primjerice, analize ocjena. Mogući su i kompleksni izvještaji koji, primjerice, ne uključuju samo deskriptivnu, nego i prediktivnu analitiku učenja. Takvi izvještaji mogu biti korisni nastavnicima ili donositeljima odluka, ali nisu interaktivni niti donose podatke i analize u stvarnom vremenu. Kao takvi, nisu resurs kojim se često koriste studenti. Studentima su korisni interaktivniji načini izvještavanja poput poruka u stvarnom vremenu u sustavu za upravljanje učenjem. One predstavljaju oblik personalizirane povratne informacije. Primjerice, student može automatski primiti podsjetnik ako nije bio aktivan više od sedam dana ili dobivati povratne informacije na svoj rad. Poruke koje usmjeravaju studenta u procesu učenja mogu potaknuti motivaciju i samoregulirano učenje. Međutim, uobičajen oblik izvještavanja u analitici učenja su dashboardi ili nadzorne ploče. Dashboardi su vizualna sučelja koja prikazuju ključne informacije i rezultate analitike učenja, primjerice, vezane za napredak, angažman, ostvarene ishode učenja, kao i upozorenja o rizicima, često u stvarnom vremenu. Olakšavaju praćenje učenja te daju podloge za refleksiju i intervencije. Mogu biti integrirani u sustave za upravljanje učenjem (LMS-ovi poput Moodlea) i temeljiti se na podatcima iz tih sustava, ali mogu biti i samostalni. Dashboardi daju vizualizacije temeljene na digitalnom otisku koji studenti ostavljaju u svojim obrazovnim okruženjima, a mogu uključivati i preporuke. Podatci se prikupljaju neupadljivo i automatski, bez ometanja studenta u radu i bez intervencija nastavnika. Obično obuhvaćaju podatke o korištenju resursa, utrošenom vremenu, vrednovanju studenata. Mogu pružati izvještaje o studentovu napretku i ponašanju u učenju, u stvarnom vremenu. Njihove funkcionalnosti kreću se od statičkih izvještaja do dinamičkih vizualizacija koje se mogu prilagođavati. Postoje različite vrste dashboarda, namijenjene različitim dionicima. Istraživanja su pokazala da je većina dashboarda usmjerena prema nastavnicima, a pritom nedovoljno podržavaju studente u razvoju vještina važnih za učenje, poput metakognicije i samoregulacije. U tom kontekstu, sve se više ističe potreba za razvojem dashboarda usmjerenih na studente. Studentski dashboard može se definirati kao „interaktivni, povijesni, personalizirani i analitički prikaz koji pokazuje studentove obrasce u učenju, status, uspješnost i interakcije”. Osim uvida u napredak na kolegijima (kao primjera deskriptivne analitike), studentski dashboardi mogu sadržavati i predviđanja vezana za stjecanje ishoda učenja (kao primjer prediktivne analitike). Mogu sadržavati i vizualne prikaze vezane za ponašanje studenata u učenju. Mogu isticati preostale zadatke, prikazivati usporedbe s drugim studentima, kao i sadržavati podsjetnike, preporuke i funkcije za planiranje. Pristup analitikama studente može potaknuti na refleksiju, promjene u ponašanju, a u konačnici i uspješnije stjecanje ishoda učenja. Istraživanje Divjak i suradnika iz 2023. ispitalo je što studenti zaista žele i očekuju od dashboarda, odnosno koje funkcionalnosti smatraju najkorisnijim za podršku svojem učenju. Pokazalo je da studenti najviše cijene funkcionalnosti vezane za neposredno planiranje učenja, poput rasporeda, kalendara, obavijesti i pregleda bodova i ocjena. S druge strane, funkcionalnosti vezane za natjecanje i usporedbe bile su studentima manje zanimljive. Međutim, druga su istraživanja pokazala da su usporedbe korisne studentima. Zato je u razvoju dashboarda važno uzeti u obzir različitosti u obrazovnim i kulturnim kontekstima, kao i individualne razlike. U tom smislu, mogućnosti za prilagodbu i personalizaciju dashboarda, u skladu s principima analitike učenja usmjerene na čovjeka, osobito su važne. Tako se može omogućiti studentima da iskoriste mogućnosti koje pruža analitika učenja u skladu sa svojim potrebama. Isto je istraživanje rezultiralo i prijedlogom modela studentskog dashboarda koji uključuje pet komponenti. Komponenta Planiranje obuhvaća funkcionalnosti koje podržavaju upravljanje vremenom, praćenje zadataka, podsjetnike i kalendar. Ovakve su se funkcionalnosti studentima pokazale i najvažnijima. Komponenta Usporedbe odnosi se na mogućnost usporedbe vlastitog napretka s drugim studentima. Međutim, dok neki studenti to vide kao motivaciju, drugi su zabrinuti zbog natjecateljske dinamike i stresa. Komponenta Predikcije odnosi se na funkcionalnosti vezane za predviđanje uspjeha studenata. Mogu biti korisne u poticanju samoregulacije, ali potencijalno imati i demotivirajući učinak. Komponenta Nastavnici obuhvaća funkcionalnosti koje omogućuju studentima davanje povratne informacije o nastavnicima. Ekstrakurikularna komponenta vezana je za bedževe, nagrade, rezultate na natjecanjima, koji su se za studente ispostavili najmanje važnima. S druge su strane nastavnički dashboardi. Nastavnički dashboardi omogućuju uvid u aktivnost, napredak i uspješnost studenta, pomažu u identificiranju onih kojima je potrebna podrška i olakšavaju prilagodbu procesa učenja i poučavanja. Dok neki dashboardi nastavnicima ostavljaju slobodu u tumačenju i prikazuju informacije bez smjernica, postoje i noviji pristupi koji nude upozorenja o potencijalnim problemima kod pojedinih studenata ili grupa i daju prijedloge za moguće intervencije. Mogu uključivati preporuke poput odabira studenata za zajednički rad ili prijelaz na drugu aktivnost. Ipak, većina postojećih dashboarda još je usmjerena na poticanje razumijevanja situacije, dok ih je manje koji aktivno podržavaju poduzimanje konkretnih pedagoških akcija. Nastavnicima može od velike vrijednosti biti analitika dizajna učenja, prikazana u pripadajućim dashboardima, poput onog u alatu Balanced Design Planning (BDP). Na takvom dashboardu nastavnici mogu vidjeti detaljne analize dizajna učenja kolegija, od analiza studentskog opterećenja i primjene različitih tipova učenja do konstruktivnog poravnanja. Takve su analize temelj za unapređenje dizajna učenja u skladu s ključnim pedagoškim principima i uz primjenu inovativnih pedagogija. U analitici učenja, dizajn i evaluacija dashboarda predstavljaju važno područje, a cilj je razvijati prikaze koji studentima i nastavnicima nude uvid u podatke na način koji podiže svijest i podržava transformaciju poučavanja i učenja. U skladu s principom analitike učenja usmjerene na čovjeka, od presudne je važnosti uključiti studente i nastavnike u procese razvoja sustava za analitiku učenja i pripadajućih dashboarda. Na taj se način može ostvariti njihova svrsishodnost i korisnost u unapređenju učenja i poučavanja. Naravno, odgovornost je studenata i nastavnika da se aktivno uključe u te procese i daju svoj doprinos. Dashboardi i izvještaji u analitici učenja pružaju podršku studentima i nastavnicima u donošenju informiranih odluka, ali da bi bili korisni, moraju biti prilagođeni kontekstu, potrebama i korisnicima. U njihovu razvoju presudna je suradnja dizajnera, nastavnika, studenata i drugih dionika.