Title: Videolekcija: Intervencije temeljene na analitici učenja
Course: Analitike učenja > Section: Primjena analitike učenja s ciljem unapređenja učenja i poučavanja: pedagoške intervencije

Polaznici gledaju video o primjeni spoznaja iz analitike učenja i obrazovnim intervencijama. Video traje 3 - 5 min. Poveznica na raspis videolekcije VL-1AU-6.

Instruktor daje uputu polaznicima da pogledaju video barem 2 puta i vode bilješke koje će im biti korisne u kasnijoj raspravi.

Moodle resurs: Poveznica/Stranica

Pogledajte videolekciju o primjeni saznanja iz analitike učenja i obrazovnim intervencijama.

Transkript

Dobro došli! Analitika učenja ostvaruje svoj smisao ako se primjenjuje da bi se unaprijedilo učenje i poučavanje. U ovoj lekciji pokazat ćemo kako analitika učenja vodi do konkretnih obrazovnih intervencija – onih koje čine razliku za studente. Za početak, prisjetimo se da je proces analitike učenja ciklički. Ciklus analitike učenja koji počinje s prikupljanjem podataka prolazi analizu, zatim interpretaciju i na kraju intervenciju – ali se time ne završava, već se ciklus ponovno pokreće. Intervencija je ključna faza, a znači ciljanu, promišljenu promjenu u procesu učenja i poučavanja ili podršci, temeljenu na uvidima iz podataka. Primjer takvog ciklusa prikazan je u istraživanju Divjak i suradnika, u kojem se analitika koristi za procjenu usklađenosti vrednovanja s ishodima učenja u sklopu procesa kontinuiranog unapređenja. Model uključuje strateško planiranje i dizajn učenja uz prioritizaciju ishoda učenja, praćenje i evaluaciju uz podršku analitike učenja te primjenu obrazovnih intervencija. Analitika učenja fokusirana je na usporedbu između prioritizacije i ishoda učenja, programa vrednovanja i stvarnih rezultata studenata. Iz takve analitike može se iščitati potreba o eventualnim potrebama za intervencijama u dizajnu učenja. Primjerice, diskrepancija između studentskih rezultata po ishodu učenja i ukupnih bodova predviđenih za ishod učenja u programu vrednovanja može sugerirati nekoliko problema koji iziskuju intervenciju. Može upućivati na to da studenti imaju poteškoća sa savladavanjem pojedinih ishoda učenja, ne dobivaju dovoljno povratnih informacija u sklopu formativnog vrednovanja, aktivnosti učenja i poučavanja nisu odgovarajuće za ishod učenja ili nema odgovarajućih resursa za učenje. To može biti temelj za intervencije poput stavljanja jačeg naglaska na određeni ishod učenja u dizajnu učenja i provedbi ili reviziju programa vrednovanja da bi se osigurala bolja usklađenost s ishodima učenja. Intervencije mogu biti usmjerene i na dizajn i relevantnost pojedinačnih aktivnosti. Primjerice, ako analitika učenja pokaže da aktivnost foruma ima jako nizak angažman, nastavnik može razmotriti intervencije poput jasnijeg zadavanja pitanja ili boljeg objašnjavanja svrhe aktivnosti. Ako analitika pokaže da većina studenata griješi na istoj vrsti zadataka ili u vezi s istim konceptom, to može biti signal nastavniku da je studentima potrebno objašnjenje. Intervencija može biti, primjerice, dodavanje nove videolekcije ili dodatnog primjera. Ako student nije aktivan, ne predaje zadatke ili naglo pada u uspješnosti, nastavnik može poslati personaliziranu poruku ili razgovarati sa studentom. Na taj način nastavnik pokazuje pedagošku podršku, a kod studenta može povećati osjećaj pripadnosti i potaknuti odgovornost. Ako analitika pokaže da studenti imaju poteškoća s predavanjem zadaća na vrijeme, može se razmotriti jesu li zadatci previše vremenski grupirani i postoje li preklapajući rokovi pa ih se može rasporediti ravnomjernije ili omogućiti produljenje rokova. Obrazovne intervencije ključna su odgovornost nastavnika. Oni su ti koji analitiku učenja trebaju interpretirati i na temelju njih reagirati, uzimajući u obzir obrazovni kontekst, svoje pedagoško znanje i potrebe studenata. Važno je voditi brigu o tome da bez kontekstualizacije analitika može voditi do pogrešnih interpretacija i zaključaka. Nastavnici studentima tumače rezultate analitike učenja, odlučuju o uvođenju konkretnih intervencija u proces učenja i poučavanja (primjerice, promjena aktivnosti učenja i poučavanja) te provode refleksiju o svojim kolegijima. Međutim, ne smijemo zaboraviti niti na odgovornost visokih učilišta, pogotovo u osiguravanju odgovarajućih resursa i alata za analitiku učenja, omogućavanju stjecanja vještina potrebnih nastavnicima za smislenu primjenu analitike učenja, ali i primjeni analitike učenja na institucionalnoj razini. Ako je analitika učenja dostupna i ako imaju podršku u interpretaciji, na studentima je da provode refleksiju o svojemu učenju, provode samoregulaciju i promjene u svojim navikama učenja, ali i zatraže pomoć. Uspješna primjena analitike učenja kao podloge za konkretne obrazovne intervencije i, u konačnici, uspješnije stjecanje ishoda učenja, pothvat je u kojem sudjeluju različiti dionici. Međutim, kao nastavnici ne smijemo zaboraviti na svoje ključno mjesto i priliku koju analitika učenja daje da unaprijedimo učenje i poučavanje u korist studenata.