Title: Vanjski izvori – ABC dizajn učenja
Course: Dizajn učenja > Section: Modeli dizajna učenja

Nakon prvog susreta s ABC dizajnom učenja u prethodnoj temi slijedi detaljnije proučavanje ABC dizajna učenja upotrebom materijala i poveznica. Budući da se radi o izbornoj temi, polaznici sami odlučuju o razini obrade.

ABC metoda dizajna nastave efikasan je i jednostavan pristup koji se temelji na dizajnu kolegija/programa s pomoću kartica (Young i Perović, 2016) na temelju rada (Laurillard, 2012).

Nakon prvog susreta s ABC dizajnom učenja u prethodnoj temi, slijedi detaljnije proučavanje ABC dizajna učenja upotrebom materijala i poveznica.

ABC metoda dizajna nastave efikasan je i jednostavan pristup koji se temelji na dizajnu kolegija/programa s pomoću kartica (Young i Perović, 2016) na temelju rada (Laurillard, 2012).

Primjena ABC modela za dizajn učenja

ABC model dizajna učenja razvijen je na sveučilištu University College London i pozicioniran je kao brz i kolaborativan način planiranja kolegija. Temelji se na pedagoškom pristupu koji povezuje ishode učenja s aktivnostima učenja i poučavanja, a osobito je koristan u timskom planiranju i redizajnu kolegija, uključujući one u digitalnom okruženju.

Osnovni koncept

Ponovimo, ABC metoda polazi od šest tipova učenja prema klasifikaciji D. Laurillard (2012):

1. Usvajanje (Acquisition) – student prima informacije (čitanjem, slušanjem, gledanjem)
2. Istraživanje (Inquiry) – student istražuje izvore i podatke
3. Dijalog (Discussion) – student komunicira i razmjenjuje ideje
4. Suradnja (Collaboration) – student zajednički stvara znanje
5. Proizvodnja (Production) – student izrađuje neki ishod (esej, prezentaciju, projekt)
6. Vježbanje (Practice) – student primjenjuje znanje i prima povratne informacije.

Svaki tip učenja povezan je s prikladnim aktivnostima učenja i alatima u fizičkom ili virtualnom okruženju.

Proces primjene ABC modela

ABC model najčešće se usvaja radom u radionicama. Takve radionice u Hrvatskoj organizira Srce (ABC radionica dizajna nastave).

ABC radionice obično traju oko 90 minuta i okupljaju timove nastavnika koji zajednički osmišljavaju strukturu kolegija. Proces se sastoji od nekoliko koraka:

1. definiranje ishoda učenja – polazi se od jasno formuliranih ishoda koji vode planiranje aktivnosti
2. odabir tipova učenja – nastavnici određuju koje će vrste aktivnosti (npr. diskusija, istraživanje) najbolje podržati ostvarenje svakog ishoda
3. korištenje kartica – svaka vrsta aktivnosti prikazana je karticom određene boje; nastavnici ih raspoređuju po tjednima ili tematskim cjelinama kolegija
4. izrada vremenskog i digitalnog plana – procjenjuje se opterećenje studenata, redoslijed aktivnosti i alati koji će se koristiti (npr. forumi, kvizovi, e-portfelji).
5. refleksija i prilagodba – tim razmatra ravnotežu između različitih tipova učenja i usklađenost s ishodima.

Prednosti ABC metode

- brza i učinkovita – omogućuje strukturirano planiranje kolegija u kratkom vremenu
- vizualna i kolaborativna – tim zajednički vidi i raspravlja o strukturi kolegija
- povezuje dizajn i analitiku učenja – omogućuje kasniju analizu zastupljenosti različitih aktivnosti i razina angažmana
- primjenjiva na različite kontekste – od klasične nastave do e-učenja i hibridnih oblika.

Primjena ABC metode potiče nastavničke timove na promišljeno planiranje nastave u skladu s ishodima učenja i potrebama studenata. Kombiniranjem različitih tipova aktivnosti osigurava se uravnotežen, dinamičan i studentima usmjeren dizajn učenja koji se lako prenosi u digitalno okruženje i povezuje s analitikom učenja.

Predlažemo da dodatno proučite materijale koji su dostupni na Sveučilišnom računskom centru (Srce): ABC radionica dizajna nastave

 i literaturu:

Laurillard, D. (2012). Teaching as a Design Science. Building pedagogical patterns for learning and technology, Routledge.

Young, C. & Perović, N. (2016). ABC Learning Design – UCL’s Method for Rapid Curriculum Design. University College London.

Videovodič: Introduction to ABC Learning Design (UCL, 2021) Ovaj 8-minutni videovodič pruža sažet pregled metode ABC dizajna učenja.

Transkript Videa

Pozdrav, moje ime je Clive Young i želio bih vam predstaviti ABC metodu dizajna učenja, koju smo razvili moja kolegica Natasha Pirovich i ja u okviru UCL Digital Education. Metoda je razvijena 2015. godine kao način uključivanja timova za programe i kolegije u razvoj ili redizajn kolegija. Cilj nam je bio stvoriti brzu i studentima usmjerenu metodu jer nastavnici često imaju vrlo ograničeno vrijeme za fokusiranje na aktivnosti studenata. Cilj je potaknuti bolje pedagoške razgovore i, na kraju radionice, postići konsenzus o tome kako bi dizajn određenog e-kolegija mogao izgledati. Rezultat je vrlo praktičan: dobijemo storyboard – vizualizaciju puta studenta kroz kolegij – i listu akcija koju sudionici mogu ponijeti sa sobom i primijeniti u promjenama koje su predložili. Metoda dobro funkcionira u svim disciplinama, a sada je dostupna i u online i u klasičnoj (face-to-face) verziji. Obično se koristi za nove programe i e-tečajeve nakon validacije kad okupimo timove i radimo na njihovim novim programima. Također, često radimo pregled programa ili e-tečajeva koji su već neko vrijeme u upotrebi i uključujemo studente kako bismo vidjeli kako program funkcionira i kako ga možemo poboljšati. Metoda se može koristiti i za kratke e-tečajeve i MOOC-ove, a posebno sada s fokusom na blended i online učenje, što je oduvijek bio dio ABC metode, ali je u trenutačnim okolnostima postalo još važnije. ABC metoda temelji se na pedagoškom okviru zvanom Conversational Framework, koji je razvila profesorica Diana Laurillard s UCL Institute of Education. Mi smo zapravo operacionalizirali njezine teorije fokusirajući se na različite tipove učenja koje je identificirala. Tipovi aktivnosti učenja postaju gradivni blokovi dizajna e-kolegija. Od početka je jasno da je učenje predstavljeno kroz šest tipova aktivnosti, od kojih je pet aktivno učenje, čime se stavlja veliki naglasak na aktivno sudjelovanje studenata umjesto na pasivno stjecanje znanja. Tijekom dizajniranja e-kolegija, osobito u face-to-face verziji, sudionici mogu birati aktivnosti s kartica koje predstavljaju konvencionalne i digitalne tehnologije, s naglaskom na digitalne aktivnosti u današnjem vremenu. Studentov put gradi se kombiniranjem aktivnosti s kartica kako bi se stvorio storyboard, vizualni prikaz puta studenta kroz kolegij. Radionice, bilo online ili face-to-face, imaju strog raspored i mogu se provesti u 90 minuta do dva sata, ali se u tom kratkom vremenu može proizvesti kvalitetan rezultat. Jedna je od ranih aktivnosti tzv. tweet size aktivnost, u kojoj timovi trebaju sažeti bit svojeg e-tečaja u vrlo malo riječi. Ova aktivnost pomaže fokusiranju tima i zajedništvu. Tijekom radionice sudionici raspravljaju o različitim tipovima učenja koje e-tečaj može uključivati poticanjem raznolikih pristupe učenja u e-kolegiju. Glavni je cilj da grupe raspravljaju, surađuju i dođu do konsenzusa, pri čemu nastaju mnoge dobre ideje i praktične strategije. Na kraju, izrađuje se plan akcije kojim se sudionici mogu koristiti. U face-to-face verziji koriste se kartice za odabir aktivnosti, dok se u online verziji koristi alat Learning Designer s detaljnim opcijama: tip aktivnosti, trajanje, broj studenata, sinkrono/asinkrono učenje, online/offline pristup, prisutnost nastavnika itd. Rezultati se mogu izvesti u Word ili čak u Moodle. U storyboardu uvijek pregledavamo i procjene i povratne informacije označene na karticama. Ishodi e-kolegija i programi vrlo su važni, a također se može mapirati prema institucionalnim strategijama uključujući profesionalne standarde. Studenti se također mogu uključiti u dizajn, pogotovo ako se e-tečaj pregledava. Ne mora se redizajnirati cijeli e-tečaj; često se mijenjaju samo dijelovi, zamjenjuju ili nadopunjuju aktivnosti. Sudionicima se pružaju različite opcije i pomoćni materijali, ali rijetko se nameće konkretan način izvođenja. Face-to-face radionice skalabilne su i vrlo učinkovite. Evaluacije pokazuju da metoda olakšava raspravu i redizajn kolegija, a sudionici često izvještavaju da se nakon radionice osjećaju samopouzdanije kao nastavnici, što je djelomično zbog same metode, a djelomično zbog mogućnosti razgovora s kolegama i razmjene ideja. U ABC metodi nastojimo uključiti cijeli proces dizajna kolegija, od rane ideje novog programa preko validacije do dizajna e-tečaja. Nakon ABC radionice sudionici mogu nastaviti upotrebljavati Learning Designer i druge razvojne alate. Ako ste zainteresirani za korištenje metode, najvažnije je kontaktirati nas – Clive Young i Natasha Pirovich – i rado ćemo vam pomoći u dizajnu ili redizajnu vaših e-tečajeva i programa.

UCL ABC Toolkit (ENG) – originalni materijali za radionice

Primjeri iz prakse – implementacije u različitim visokoškolskim ustanovama.