Title: Smjernice za osiguravanje digitalne pristupačnosti
Course: Osiguravanje inkluzivnog pristupa kroz primjenu asistivne tehnologije > Section: Asistivna tehnologija kao oblik podrške učenju, poučavanju i vrednovanju studenata

Digitalna pristupačnost

Digitalna pristupačnost podrazumijeva pristupačnost mrežno dostupnih sadržaja i aplikacija, izvornih aplikacija za mobilne uređaje i stolna računala, elektroničkih knjiga i sadržaja u sustavima za upravljanje učenjem i drugih digitalnih sadržaja kako bi im svi korisnici mogli pristupiti, koristiti se njima i razumjeti ih bez obzira na privremene ili trajne vizualne, slušne, motoričke ili kognitivne poteškoće.

Digitalna pristupačnost polazi od četiriju osnovnih načela koja zahtijevaju da svi korisnici, bez obzira na svoje mogućnosti, mogu:

1. percipirati informacije i sastavne dijelove korisničkog sučelja
2. upravljati korisničkim sučeljem
3. razumjeti informacije i način rada korisničkog sučelja
4. pristupiti sadržaju bez obzira na tehnologiju.

Osobe s invaliditetom koriste se različitim oblicima asistivne tehnologije (npr. čitačima ekrana, sintetizatorima govora, softverom za povećanje sadržaja na zaslonu računala ili posebno oblikovanim tipkovnicama ili uređajima za pristup računalu). Ako digitalni materijal koji se koristi na navedenim uređajima nije pristupačan, uređaji ga neće biti u mogućnosti prepoznati.

Digitalno pristupačni sadržaj

U CARNET-ovim Smjernicama za osiguravanje digitalne pristupačnosti (CARNET, 2025) opisani su zahtjevi koje moraju zadovoljiti digitalni sadržaji kako bi se osigurala njihova pristupačnost. Prilikom planiranja razvoja pristupačnog digitalnog sadržaja treba voditi računa o čimbenicima koji se nalaze u međusobnoj interakciji, a omogućuju stvaranje okruženja koje je pristupačno i jednostavno za korištenje.

Smjernice za pristupačnost digitalnog sadržaja (engl. Web Content Accessibility Guidelines – WCAG) globalno su priznati okvir koji omogućava stvaranje bolje digitalne pristupačnosti za osobe s invaliditetom. WCAG 2.2 najnoviji je standard pristupačnosti koji je uveo W3C (World Wide Web udruženje, engl. World WideWeb Consortium – W3C). W3C je osnovan 1994. s ciljem daljnjeg razvoja WWW-a te donošenja propisa i normi za standardizaciju WWW-a. Dva su glavna principa na kojima se temelji vizija W3C-a: web dostupan svima (engl. Web for All) i pristupačni web (engl. Web on Everything) (prema Vučak i sur., 2013).

WCAG 2.2 nudi smjernice za poboljšanje upotrebljivosti sadržaja web-stranica i osiguravanje njezine pristupačnosti osobama s invaliditetom. WCAG nudi tri razine usklađenosti za procjenu pristupačnosti digitalne pristupačnosti (A, AA i AAA). Svaka razina nadovezuje se na prethodnu, s različitim kriterijima koje treba ispuniti.

U osnovi WCAG-a četiri su temeljna principa pristupačnosti (engl. akronim POUR):

1. Uočljivo (Perceivable)
2. Upravljivo (Operable)
3. Razumljivo (Understandable)
4. Kompatibilno (Robust).

Oni opisuju bitne kvalitete koje web-sadržaj mora imati da bi se smatrao pristupačnim i to su ključne komponente strategije koje mogu dovesti do inovativnijih, empatičnijih i uspješnijih digitalnih sadržaja.

Slika 28. Četiri temeljna principa pristupačnosti

Uočljivo

Informacije moraju biti predstavljene na način koji svi korisnici mogu percipirati. To znači pružanje tekstualnih alternativa za netekstualni sadržaj, stvaranje sadržaja koji se može predstaviti na različite načine bez gubitka informacija (kao što je jednostavniji raspored) i olakšavanje korisnicima da vide i čuju sadržaj.

Primjer: Alternativni tekst za slike

Jednostavan, ali vrlo učinkovit način da se digitalni sadržaj učini uočljivim jest uključivanje alternativnog teksta (alt-teksta) za sav slikovni sadržaj. Alt-tekst je pisani opis slike koji čitači zaslona mogu pročitati omogućujući npr. slabovidnim korisnicima da razumiju što slika prikazuje.

Slika 29. Primjer alternativnog teksta

Upravljivo

Elementi sučelja moraju biti upotrebljivi u svim načinima interakcije. Integriranje upravljanja prilagođenog tipkovnici i osiguravanje da vremenska ograničenja odgovaraju svim korisnicima može smanjiti frustraciju i nekorištenje aplikacije.

Primjer: Navigacija tipkovnicom

Osiguravanje da su sve funkcionalnosti digitalnog proizvoda upravljive putem tipkovnice ključno je za korisnike koji se ne mogu koristiti mišem. To uključuje mogućnost navigacije kroz izbornike, aktiviranje gumba i ispunjavanje obrazaca samo uz pomoć prečaca na tipkovnici.

Na primjer, usluga video streaminga mogla bi implementirati kontrole na tipkovnici za reprodukciju, pauziranje, premotavanje videozapisa naprijed i unatrag. Na taj bi način usluga bila pristupačnija korisnicima s motoričkim poremećajima.

Slika 30. Korištenje prečaca na tipkovnici za navigaciju digitalnim sadržajem

Razumljivo

Održavanje sučelja intuitivnim i predvidljivim kako bi se svim korisnicima omogućilo da učinkovitije navigiraju digitalnim sadržajem.

Ovo načelo usmjereno je na potrebu jasnog jezika i dosljednog dizajna.

Primjer: Dosljedna navigacija

Održavanje dosljedne navigacije u digitalnom sadržaju pomaže korisnicima da razumiju kako se koristiti aplikacijom i što mogu očekivati ​​dok komuniciraju s različitim dijelovima web-mjesta ili aplikacije.

Na primjer, aplikacija za digitalno bankarstvo ima na početnom zaslonu određeno sučelje za navigaciju između računa. Takva struktura treba biti dosljedna u mobilnim i desktop verzijama. Dosljednost u dizajnu sučelja pomaže korisnicima s kognitivnim poteškoćama da brže shvate funkcionalnost i smanjuje zbunjenost svih korisnika.

Slika 31. Primjer lošeg dizajna – komponente imaju istu svrhu, ali nisu jednako označene.

(Izvor)

Slika 32. Primjer dobrog dizajna – komponente imaju istu svrhu i jednako su označene.

(Izvor)

Kompatibilno

Kompatibilnost s nizom uređaja i asistivnom tehnologijom.

Kompatibilan dizajn osigurava da digitalni sadržaj ostane upotrebljiv kako se tehnologija razvija.

Primjer: Kompatibilnost s asistivnom tehnologijom

Omogućavanje da digitalni sadržaj dobro funkcionira korištenjem različite asistivne tehnologije, poput čitača zaslona, ​​softvera za prepoznavanje glasa i specijaliziranih ulaznih uređaja.

Primjer: ​​korištenje standardnih HTML5 elemenata za osnovnu strukturu web-stranica, koje podržava veliki broj asistivnih uređaja.

Na primjer, web-stranica s vijestima mora imati strukturirane članke s odgovarajućim oznakama naslova (H1, H2, H3) i semantičkim HTML-om. To pomaže korisnicima koji se koriste čitačima zaslona, ​​ali i osigurava da sadržaj ostane dostupan kako se pojavljuju nove tehnologije (Bajaj, 2024).

Pitanja za samoprocjenu i promišljanje

1. Što označava akronim POUR?

Literatura

CARNET (2025). Smjernice za osiguravanje digitalne pristupačnosti

Vučak, I., Vuković, M., Car, Ž. (2013). Analiza pristupačnosti odabranih sjedišta weba kataloga WWW.HR // Zbornik radova CUC 2012 – Brže (komunicirati), više (naučiti), jače (se povezati)!. Zagreb: Hrvatska akademska i istraživačka mreža – CARNET

Bajaj, S. (2024) Inclusive by Design: Accessibility in Digital Products .

Digitalna pristupačnost.